Ajassamme on merkillinen ilmiö. Ovelta-ovelle-kaupustelijat kulkevat myymässä vanhuksille omakotitalojen sähköremontteja pelottelun varjolla. Moni ihminen paheksuu toimintaa, koska mihin sähköjohdot muka happanisivat 30 vuodessa tai edes 50 vuodessa? Jos ne eivät ole täysin säiden armoilla, ovat oikein mitoitettu, asiallisesti asennettu ja alunperin laadukkaita, niin kyllähän ne yleensä kestävätkin hienosti vuosikymmeniä. Miten tämä sitten liittyy sähköautojen lataamiseen taloyhtiössä? Siten, että juuri sama asia, eli vuosikymmenten elinkaari täytyisi pitää mielessä uutta rakentaessa. Miten moni taloyhtiön hallitus pohtii sähköautojen latausinfraa hankkiessaan, että mitä sen elinkaareksi odotetaan ja mitä se voisi olla? Asunto Oy Espoon Daaliarinteessä, 39 taloyhtiön hallinnassa olevan autopaikan kohteessa tätä osattiin pohtia ja rakensimmekin sinne latausinfran, jonka uusimista joku voi tulla kauppaamaan pelon varjolla sitten vuosikymmenten päästä ja silloinkin kaupustelijalle todennäköisesti naureskellaan tai häntä paheksutaan. Annetaampa taloyhtiön hallituksen puheenjohtajan kertoa lisää heidän lähtökohdistaan:
Joni Kähkönen, Daaliarinteen hallituksen puheenjohtaja:
”Lähtökohtana latausinfran suunnittelulle meillä oli tehdä kerralla kunnollinen, jonka kanssa pärjätään rakennusten käyttöiän verran. ”
Joni Kähkönen kertoo:
”Lähtökohtana latausinfran suunnittelulle meillä oli tehdä kerralla kunnollinen, jonka kanssa pärjätään rakennusten käyttöiän verran. Latauslaitteet varmasti vaihtuvat monesti, mutta maakaapelit ja sähkökeskukset kestävät vuosikymmeniä. Emme tässä vaiheessa voi kuvitella tilannetta, jossa 22kW latausvalmius jokaisessa parkkiruudussa ei joskus tulisi riittämään ja tarvittaisiin kaivaa pihaa auki uudelleen. Meillä kävi tavallaan onni onnettomuudessa ettei vajaa viisi vuotta vanhaan taloyhtiöön oltu tehty mitään varauksia tai kevyttä hidaslatausjärjestelmää, joten kynnys lähteä kokonaan uuden järjestelmän rakentamiseen ei ollut korkea. Olemassaolevat autonlämmitystolpat jätettiin paikalleen palvelemaan sitä käyttöä. Emme myöskään halunneet sitoutua toistaiseksi mihinkään ulkopuoliseen toimijaan ja heidän laskutuspalveluun jatkuvine kuukausikuluineen, vaan saada itsenäisen järjestelmän jolla lataaminen maksaa vain aiheutuneet kustannukset.”
Daaliarinteen lähes uudet autolämmitysrasiat jätettiin käyttöön sellaisenaan ja niiden rinnalle rakennettiin uusi latausinfra
Sähköautojen latausjärjestelmän suunnittelu
Me kilpailemme useimmiten hyvällä järjestelmällä halpaa järjestelmää tarjoavaa kilpailijaa vastaan ja sähköteknisen ammattitaidon ja latausjärjestelmien rakentamisesta tulleen kokemuksen sijaan projektin saamisen ratkaisee se, että saammeko taloyhtiön hallituksen vakuutettua siitä, että heidän kannattaisi ostaa kerralla hyvä latausjärjestelmä. Jo ensimmäisessä kontaktissa Daaliarinteen kanssa tuli selväksi, että tänne tulisi hyvä latausjärjestelmä. Kyse olisi vain siitä, kuka sen suunnittelut viilaa loppuun ja kuka sen rakentaa.
1. Latausjärjestelmän valinta
Daaliarinne halusi olla itsenäinen latausjärjestelmän hallinnan suhteen, mutta haluttiin ottaa huomioon se, että tulevaisuudessa voitasiin ottaa ulkopuolisia toimijoita tai ohjauksia mukaan. Minunkaan ei tarvinnut tällä kertaa varoitella sen enempiä yksittäisen laitevalmistajan pilvipalvelun varassa pörräävistä järjestelmistä, vaan alusta asti oli selvää, että tänne tulisi aidot OCPP-latausasemat. Tarjoushetkellä laitteena oli Garo GLB+, jolle oli mahdollista toteuttaa paikallispalvelin kuormanohjausta varten. Paikallisesti toimivana mittarit luettaisiin latausasemien kWh-mittarien näytöiltä ja mikäli manuaaliseen laskutukseen kyllästyisi, niin järjestelmä olisi mahdollista siirtää latausoperaattorin hoitoon OCPP-protokollan avulla. Sopimuksen solmiminen meni kuitenkin aivan loppukesään 2022, joten tämän kokoisessa, paljon kaivuutöitä vaativassa 39 autopaikan projektissa sovimme aloituksen keväälle 2023. Riski maan menemisestä routaan tai peittymisestä paksuun lumeen kesken projektin olisi ollut liian suuri ennen kevättä. Kevään tuloa odotellessa Garolta tulikin uusi OCPP-latausasemasarja Garo Entity Pro markkinoille. Garo oli mm. omaa komponenttivalmistusta lisäämällä saanut sarjan hinnan hieman GLB+:aa alaspäin ja Entityssä olisi lisämausteena maksuton Garo Connect- applikaatio hallintoa sekä käyttäjiä varten. Esimerkiksi kulutustiedot olisivat imaistavissa kootusti järjestelmästä mittareiden lukemisen sijaan. Päätin siis ehdottaa melko viime metreillä latausasematyypin vaihtamista taloyhtiölle ja sehän sopi.
Garo Entity Pron mahdollisuus vaihtaa latausaseman kätisyyttä vasemmalle tai oikealle antaa monipuoliset mahdollisuudet asemien sijoitteluun
2. Latausjärjestelmän tulevaisuus?
Kun taloyhtiö haluaa olla latausjärjestelmän kanssa itsenäinen, niin ainakin vielä tällä hetkellä latausjärjestelmän ja latausasemien merkin valinta on pakollinen paha. Eri merkkiset latausjärjestelmät eivät toimi keskenään mm. kuormanohjauksen osalta ilman latausoperaattoria. Tämä tulisi ottaa huomioon latausinfrassa. OCPP-latausasemia myydään paljon myös kytkykaupalla siten, että operaattori toimittaa latausaseman, niin että sen sisällä on latausoperaattorin 4G-simkortti ja sitä kautta yhteys latausoperaattoriin. ”Tosi näppärää, kun ei tarvitse kaivaa vanhanaikaisia tiedonsiirtokaapeleita maahan”… Kunnes tulee se hetki, että pitäisi vaihtaa latausoperaattoria tai saada järjestelmään kiinni myös eri merkkisiä latausasemia. Daaliarinteelle rakennettiin tähtimäinen ethernetverkko huolehtimaan tästä asiasta. Se tehdään aina osana evlataa PaikallisestiPLUS™- latausjärjestelmää. Tällöin taloyhtiön ei tarvitse miettiä esimerkiksi uuden sim-kortin hommaamista jokaiseen latausasemaan, mikäli päättävät ottaa latausoperaattorin. Latausoperaattorin avulla järjestelmään olisi sitten mahdollista rakentaa operaattorin pyörittämä kuormanohjaus ja näin liittää muidenkin valmistajien OCPP-latausasemia, mikäli sille tulisi tarvetta. Tällä hetkellä jo ainakin eParking ja Wattery kykenevät tähän, joten kytkykauppana ostettaville OCPP-latausasemien hankinnalle ei enää ole mitään järkeviä perusteita.
Joni Kähkönen, Daaliarinteen hallituksen puheenjohtaja
”Latauslaitteet varmasti vaihtuvat monesti, mutta maakaapelit ja sähkökeskukset kestävät vuosikymmeniä.”
Latausjärjestelmän ethernetverkko on vakuutus joka osaltaan takaa latausinfralle pitkän eliniän ja riippumattomuuden yhdestä laitevalmistajastaEthernetverkko on myös mitattu toimivaksi vähintään cat5 tasoon asti
3. Latausjärjestelmän mitoitus ja rakenne
Annetaampa Jonin jatkaa:
”Alunperäisestä kartoituksestamme poiketen löysimme Antti Helénin kartoituskäynnillä todella järkeviä muutoksia suunnitelmaan, joita muut eivät aikaisemmin olleet huomanneet, kuten sähkökeskusten sijoittelu säältä ja katseilta piiloon sekä kahden sähköliittymämme yhdistäminen laajennusvaraa jättäen. Muutamien tarjouspyyntöön vastanneiden urakoitsijoiden joukosta EVlataa tarjous erottui selkeästi asiantuntemukseltaan ja selkeydeltään. Löytyi heti yhteinen sävel siitä, että nyt tehdään hyvä eikä mennä siitä missä aita on matalin. Taloyhtiön hallituksen sähköalan tuntemuksen avulla osattiin vaatia ja huomata tarjouksista sekä toteutuksesta asioita, jotka ovat tärkeitä pitkälle tulevaisuuteen. Jonkin pienen yksityiskohdan muuttaminen jälkikäteen voisi tulla hyvin kalliiksi. Esimerkiksi jos järjestelmä olisi toteutettu nyt täysin langattoman tiedonsiirron varaan ja se ei olisikaan toiminut luotettavasti tai tulevaisuudessa latauslaitteita vaihtaessa uuteen tuoteperheeseen voisi tiedonsiirtokaapeleiden puute rajoittaa valikoimaa.”
Taloyhtiö oli teettänyt suunnittelukonsultilla sähkösuunnitelmat latausjärjestelmän rakentamiseksi. Siinä oli moni asia aivan oikein ja taloyhtiön tahtotilan mukaisesti. Yhden asian osalta siinä kuitenkin kärysi minun nenääni hieman diesel. Taloyhtiöllä oli nimittäin jo valmiiksi kaksi erillistä sähköliittymää rakennuttajan jäljiltä ja suunnittelukonsultin mukaan ostettaisiin vielä yksi sähköliittymä lisää. Kummassakaan sähköliittymässä ei yksinään olisi ollut pidemmän päälle riittävästi kapasiteettia latausjärjestelmää varten, mutta yhdessä niissä osoittautui olevan vapaata vähintään 148 kW, vaikka molempien liittymien tehohuippu osuisi samalle hetkelle. Todennäköisesti siis vielä hieman tuotakin enemmän. Tuokin tekee jo 3,8 kW per autopaikka, mikäli kaikilla 39 autopaikalla olisi auto latauksessa samaan aikaan. Se tarkoittaa 200 km latausta 10 tunnin lataussession aikana. Eli kuormanohjauksen avulla kaikki tulevat varmasti tulevaisuudessakin saamaan akkunsa täyteen yön aikana. Vaikka kaikilla olisikin sähköauto, niin ei kaikilla taatusti tule olemaan tarvetta 200 km lataukselle juuri samana yönä. Selvitimme Caruna Espoo Oy:ltä, että taloyhtiön kaksi 3×160 A sähköliittymää voitiin yhdistää yhdeksi 3×320 A sähköliittymäksi ilman, että siitä muodostuisi kustannuksia sähköverkkoyhtiölle maksettavaksi, kuten uudesta sähköliittymästä. Uusi pääkeskus sekä liittymiskaapelit on mitoitettu oikeastaan luonnollisen komponentti- ja kaapelien poikkipinnan porrastuksen puolesta siten, että liittymä on korotettavissa pelkällä liittymismaksun korotuksella 3×400 Ampeeriin, mikäli se joskus tuntuisi tarpeelliselta. Latausjärjestelmän enimmäistehoksi mitoitettiin 173,2 kW eli n. 4,4 kW per autopaikka.
Karttakuvaan merkittynä taloyhtiön alkuperäisten liittymien sijainnitKarttakuvassa suunnittelukonsultin ajatus kolmannesta sähköliittymästäKarttakuvassa toteutus Energiavahti Oyn ehdotuksen mukaisestiSähköliittymien toteutunut muutos esitettynä kaaviossaYhdistettyä sähköliittymää varten asennettu uusi sähköpääkeskusUusi sähköautojen latauskeskus talousrakennuksen seinällä
3.1 Latausasemakohtainen mitoitus
Kuten Joni jo kertoikin, niin latausasemakohtainen enimmäisteho on 22 kW. Evlataa PaikallisestiPLUS™- latausjärjestelmä on saatavilla joko 11 kW tai 22 kW latausasemakohtaisella enimmäisteholla ja järjestelmä rakennetaan aina ilman pullonkauloja. Eli latausjärjestelmän yhteisteho on jaettavissa minkä tahansa latausasemayhdistelmän kesken aina 3×250 A eli 173 kW tehoisiin järjestelmiin asti. 22 kW tehon tarpeellisuudesta verrattuna 11 kW tehoon käydään paljon keskustelua. Toiset pitävät 22 kW tehoa täysin tarpeettomana ja toiset haluavat nimenomaan sen. Yksi kiistaton fakta on kuitenkin se, että meillä on liikenteessä paljon 1-vaiheisesti lataavia autoja. Ne hyötyvät 11 kW infrasta vain 3,6 kW, kun taas 22 kW infrasta ne saavat täyden lataustehonsa, jos yhteistehoa vaan on niin paljon sillä hetkellä jaettavissa. 11 kW ja 22 kW tosiasiallisena erona on yleensä vain latauskeskukselta latausasemalle kulkevan kaapelin poikkipinta-alan paksuus. Tässä kohteessa kaapeleiden poikkipinnan kasvattamisesta syntyi hieman reilu 200 € lisäkustannus autopaikkaa kohti. Tarkemmin yhteensä 8355 €. Riippuu toki paljon tilanteesta ja näkökulmasta onko tuo paljon vai vähän, mutta ne kaapelit ovat käytössä kymmeniä vuosia. 30 vuoden ajalle jaksotettuna tuo erotus tekee koko taloyhtiölle (39 autopaikkaa) vain 0,76 € päivää kohti.
Daaliarinteen hallituksen puheenjohtajan kommentit Energiavahti Oy:stä
”Urakoitsijan kanssa yhteistyön joustavuudesta jäi erityisesti kaksi pientä asiaa mieleen. Urakoitsija sai kaapeleiden kaivuureitit satutettua talven lumitöiden aikaan vaurioituneiden asfalttien kohdalle, jolloin niiden korjaaminen hoitui samalla. Toisena oli ehdotus latauslaitteiden vaihtamisesta Garon julkaisemaan uuteen Entity-tuoteperheeseen, jotka olivat paitsi hieman edullisimpia, mutta toivat myös lisää ominaisuuksia aiempaan verrattuna. Tulevaisuudessa varmasti valmistajalla on intressi kehittää ohjelmistoa pidemmälle ja tuoda lisää ominaisuuksia hyödynnettäväksi. Olemme varautuneet antamaan valmistajalle palautetta käyttökokemuksista ja ehdotuksista käytettävyyden eteenpäinviemisestä taloyhtiöympäristössä. Oletettavasti uuden tuotteen elinkaari on pidempi tulevaisuuteen kuin edeltävien ja varalaitteiden saanti tarvittaessa on turvatumpaa.”
Daaliarinteen asfaltin ennallistamista latausinfran rakentamisen jäljiltäEnergiavahti Oyn Tomi Peltonen ja Daaliarinteen Joni Kähkönen tarkastelemassa Garo Connect käyttöliittymää
Daaliarinteen hallituksen puheenjohtajan terveiset muille taloyhtiöille
”Meillä latausjärjestelmän hankinta tarpeen havaitsemisesta, ensimmäisen ladattavan plug-in-hybridi auton saapumisesta pihaan, ensimmäiseen lataukseen kesti noin puolitoista vuotta. Luonnollisesti talvella kaivuutöitä ei pystytty tekemään. Tällä välin useammat ovat jo hankkineet tai rohjenneet tilata täyssähköautoja, koska latausjärjestelmän hankinta eteni. Kohta pihassa on ollut jo kymmenkunta eri latausta kaipaavaa autoa, joista osa jo vaihtunut uusiin. Projektit ovat pitkiä taloyhtiöympäristössä ja vaatii myös tilaajan puolelta ajatuksen ja yhteisymmärrystä siitä, mitä halutaan ja mikä on järkevää toteuttaa pitkällä tähtäimellä. Jokainen kohde on erilainen ja paras toteutus löytyy huolellisella suunnittelulla. Hankkeeseen kannattaa ryhtyä pikimiten ja katsoa tarvetta pitkälle tulevaisuuteen, koska tekniikka harvoin kehittyy taaksepäin ja riittävän latausmahdollisuuden puute voi jo lähitulevaisuudessa olla monelle este asunnon ostamiseen ja taloyhtiöön muuttamiseen tällaisella toistaiseksi vahvasti yksityisautoiluun tukeutuvalla alueella. ”
Lopuksi
Tämä oli Suomen ensimmäisiä tämän mittakaavan Garo Entity:llä toteutettuja latausjärjestelmiä ja evlataa paikallisestiPLUS™-konsepti tuli koeponnistettua hyvin. Entity-latausaseman mukana tulee nimittäin 2 vuotta voimassa oleva SIM-kortti, jonka avulla järjestelmään on mahdollista muodostaa yhteys internetin yli. Teoriassa.. tai varmasti yksittäisen latausaseman kanssa se on ihan toimiva, mutta laajemman latausjärjestelmän kanssa yhteys on auttamatta liian hidas esimerkiksi latausasemien päivittämistä tai lataustapahtumaraporttien hakemista varten. Kun latausinfraan on rakennettu nopea tietoliikenneverkko, niin saamme laitettua verkkokytkimeen kiinni erillisen modeemin, jossa on nopeampi internetyhteys. Päätimme laittaa tällaisen jokaiseen evlataa paikallisestiPLUS™- järjestelmäämme kahden vuoden ajaksi, mikä helpottaa myös meidän osalta mahdollisten takuuvikojen tarkastamista. Älkääkä käsittäkö väärin. Mielestäni Entity on erinomainen latausjärjestelmä, mutta opetus on se, että mikään yksittäinen innovaatio ei poista kokonaisuutena huolellisesti suunnitellun ja rakennetun latausinfran merkitystä, vaikka sellaista kuvaa monet yrittävät luoda ja siksi mekin törmäämme usein kysymykseen ”Miten toinen tarjoaja voi tarjota täysin vastaavaa järjestelmää puolet halvemmalla?”. Toivottavasti tämä blogi vastaa siihen kysymykseen, (jota Daaliarinteestä ei kylläkään kuulunut).
Tässä vaiheessa vielä isot kiitokseni Daaliarinteelle, että saimme toteuttaa teille latausjärjestelmän sekä erityisesti kiitos hallituksen puheenjohtajalle Joni Kähköselle tätä blogia varten saamistani kirjoituksista. Emme tunteneet Jonin kanssa ennen taloyhtiön meille osoittamaa tarjouspyyntöä latausjärjestelmästä eikä Jonille ole tarjottu kirjoituksista mitään vastiketta, mutta uskomme molemmat tällaisen kirjoituksen tuovan myös taloyhtiölle positiivista näkyvyyttä ja uskoisin, että esimerkiksi kiinteistönvälittäjän on aika kiva esittää tällainen kirjoitus mahdolliselle asunnon ostajalle, joka kyselee latausmahdollisuudesta.
Mikäli teidänkin taloyhtiötänne olisi hankkimassa latausinfraa viiden vuoden elinkaaren sijaan viideksikymmeneksi vuodeksi, niin tästä pääset tutustumaan lisää evlataa paikallisestiPLUS™:aan ja kyseisen sivun alalaidasta pääset myös täyttämään tarjouspyynnön.
Yli 15 vuoden laaja-alainen kokemus kiinteistöjen sähköjärjestelmistä. Kokemus lähes kahden sadan toteuttamamme projektin hankesuunnittelusta aina vuodesta 2018 alkaen.